Tržišna stoji na 10 a onda se u jednom cugu podijeli skoro 20 po dionici i još malim dioničarima ostaju dionice koje ne mogu pri squeeze outu ići niže od knjigovodstvene koja je do ove dividende bila cca 35-38 KM. A malo je ko kupovao godinama kad se moglo po 8-10 KM. Neka je to nauk onima koji vide ovakve žestoko potcijenjene emitente a ne kupuju čekajući da bude "još niže" i natežu se da opadne još koji fening.panzer wrote: ↑18 Jan 2023, 11:11 Blizu sam bio:
Koliko god da je situacija u Bosnalijeku bila naopaka, ona je ustvari rezultirala ovoj isplati dividende. Sad se može vidjeti gdje je Ingram, Solana, Majevica i slično.Skupština „Vispak“ d.d. Visoko je na sjednici održanoj dana 16.01.2023. godine donijela Odluku o isplati dividende dioničarima „Vispak“ d.d. Visoko iz akumulirane dobiti od 30.000.000,00 KM što iznosi 19,70687986883101 KM po svakoj dionici.
Pravo na dividendu imaju dioničari „Vispak“ d.d. Visoko koji su bili na Listi dioničara kod Registra vrijednosnih papira FBiH na dan donošenja Odluke o isplati dividende, odnosno na 16.01.2023. godine.
Društvo će isplatiti dividendu u roku od 12 (dvanaest) mjeseci od dana prijema prijema potpunih informacija odnosno isprava.
Vispak
-
- Posts: 4037
- Joined: 06 May 2010, 10:52
Re: Vispak
Re: Vispak
Kako god. Ovo je nezabilježeno do sad da je iznos dividende duplo veći od cijene dionica. I to neće omesti ljude sa velikim kapitalom da i dalje budu izuzetno skeptični po pitanju suvlasništva u firmama.
Ne ljudi koji nemaju ušteđevinu ili imaju nešto ograničeno, nego one sa stotinama hiljada pa i milionima.
Ne ljudi koji nemaju ušteđevinu ili imaju nešto ograničeno, nego one sa stotinama hiljada pa i milionima.
Re: Vispak
Koliko prilikom procjene dionice uzimate u obzir kategorizaciju rizičnosti kompanije same berze?
Konkretno, citat sa stranice 25 SASE vodiča:
http://www.sase.ba/v1/Documents/Vodic_kroz_SASE_3.pdf
Konkretno, citat sa stranice 25 SASE vodiča:
http://www.sase.ba/v1/Documents/Vodic_kroz_SASE_3.pdf
Na zvaničnoj stranici SASE Vispak je smješten upravo u kategoriju “Slobodno tržište 3”. Slažete li se s njihovom procjenom, i smatrate li da je Vispakov omjer rizika i nagrade viši? Ili mislite da je ovo kategorisanje neprecizno, s obzirom na to kakve kompanije su u “boljim” kategorijama? Naši investitori oklijevaju s ulaganjem u bilo koju firmu s berze, a vjerovatno još manje u one koje sama berza kategoriše tik iznad stečajnih.ST3 je subsegment rezervisan za dionice emitenata koji ne poštuju odredbe o izvještavanju – ne objavljuju izvještaje o poslovanju ili cjenovno osjetljive informacije. Investiranje u dionice ovih emitenata je zbog toga iznimno rizično, i investitor treba da dobro razmisli da li želi ulagati u kompaniju koja iz nekog razloga ne želi otkrivati kako posluje.
-
- Posts: 4037
- Joined: 06 May 2010, 10:52
Re: Vispak
Nisam obraćao pažnju na to. Mora se malo sam istraživati. Očito transparentnost nije na visokom nivou ali mislim da očito da omjer rizika i nagrade opravdava ulaganje. Oni koji su kupovali nekad po 6-10 sad mogu izvući npr 35. Takav povrat je na zapadu rijedak. Šta mi znači da imam dionice npr Tesle ako padne sa npr 400 na 130 pa izgubim 2/3 uloženog? A sve transparentno. Ne kažem da opravdavam netransparentnost nego da omjer rizika i nagrade uglavnom opravda ulaganje. I na Bosnalijeku znamo kako je bilo kad je zamrznut na 14 KM i znamo šta je poslije bilo ali na kraju ko je uložio npr po 12 mogao je dobiti 25-30. Sa FDSom slično sa 50 na 200. Ista priča naravno sa JPESR, jeste sakrivaju dobit, umjesto 100 miliona prikažu 10 itd i sl, ali kad znaš da ulažeš po 20% realne vrijednosti možeš biti skoro siguran da će sve kad tad doći na svoje. Čak u nekim slučajevima cijena upravo zbog netransparentnosti i mućki ode tako nisko da kupcu nudi odličnu priliku. Npr prodaja fondova ispod cijene dala je šansu da se kupi za bagatelu. Tako da svako se mora snaći a ko čeka da kupi jeftino i da mu se još garantuje risk free garancija, načekaće se.
Re: Vispak
U AS grupaciji se nisu nešto češali na zakone i propise dok nisu naišli na veće lisice. Niti je bilo one institucije koja bi ih kontrolisala, a znamo zašto, niti je sama berza bila uredovana nego je, ranije daleko više, a i sada vođena od strane sumnjivih tipova ( a vlasnik berze Raiffeisen i Istanbulska berza). Tako da je njima ovo sve bila pijaca (na tešanjci).
Kome da mi šaljemo finansijske izvještaje? Ko će nama nešto zabraniti? Mi odlučujemo šta ćemo i na koji ćemo način raditi.
E kad su u Bosnalijeku udarili u zid onda je počelo dolaziti u glavu. Onda su se počeli pozivati na zakon: Pa gdje zakon, pa ko taj zakon sprovodi.... aaaa zar se to mora preko Komisije za vrjednosne papire? Pa se obrate komisiji a komisija ne odluči kako bi njima odgovaralo i još ih priupita gdje su vam svi oni dokumenti odnosno finansijski izvještaji koje ste dužni dostavljati.
Za Klas, Vispak, Solanu, Sprind, ZIM.
A u međuvremenu su imali loš publicitet dok su slali vojske advokata na skupštinu Bosnalijeka i povlačili se po medijima saopštenjima sindikata Bosnalijeka.
I onda su vjerovatno skontali, kako nekad reče @slavuj....
Ako ne može nikako drugačije onda ćemo pošteno.
Pa sad, vispak kao vispak većini nije bio privlačan radi ranijih sličnih primjera( a zbog nedostavljanja finansijskih izvještaja je otišao na segment 3).
Ali daleko veći broj primjera je da dobra firma na berzi opravda svoj epitet. Prije ili kasnije, valuacija se pokaže.
Ljudi se ustručavaju, nije sigurno, eto ne znam ja sa dionicama, ne bih ja to. A onda ih vidiš hodaju sa gomilom dokumenta, pitam šta radiš, hoću solarnu elektranu, pa opština, pa urbanistička, pa elektroenergetska saglasnost, pa nema svoj kapital uzima kredit. Čeka projektanta. I slične stvari.
Rekao bih i nekretnine ali neka to ostane.
Sve je to rizik, da nije rizik ne bi bila tolika zarada.
Kome da mi šaljemo finansijske izvještaje? Ko će nama nešto zabraniti? Mi odlučujemo šta ćemo i na koji ćemo način raditi.
E kad su u Bosnalijeku udarili u zid onda je počelo dolaziti u glavu. Onda su se počeli pozivati na zakon: Pa gdje zakon, pa ko taj zakon sprovodi.... aaaa zar se to mora preko Komisije za vrjednosne papire? Pa se obrate komisiji a komisija ne odluči kako bi njima odgovaralo i još ih priupita gdje su vam svi oni dokumenti odnosno finansijski izvještaji koje ste dužni dostavljati.
Za Klas, Vispak, Solanu, Sprind, ZIM.
A u međuvremenu su imali loš publicitet dok su slali vojske advokata na skupštinu Bosnalijeka i povlačili se po medijima saopštenjima sindikata Bosnalijeka.
I onda su vjerovatno skontali, kako nekad reče @slavuj....
Ako ne može nikako drugačije onda ćemo pošteno.
Pa sad, vispak kao vispak većini nije bio privlačan radi ranijih sličnih primjera( a zbog nedostavljanja finansijskih izvještaja je otišao na segment 3).
Ali daleko veći broj primjera je da dobra firma na berzi opravda svoj epitet. Prije ili kasnije, valuacija se pokaže.
Ljudi se ustručavaju, nije sigurno, eto ne znam ja sa dionicama, ne bih ja to. A onda ih vidiš hodaju sa gomilom dokumenta, pitam šta radiš, hoću solarnu elektranu, pa opština, pa urbanistička, pa elektroenergetska saglasnost, pa nema svoj kapital uzima kredit. Čeka projektanta. I slične stvari.
Rekao bih i nekretnine ali neka to ostane.
Sve je to rizik, da nije rizik ne bi bila tolika zarada.
Re: Vispak
Da je AS imao gotovine da odradi istiskivanje malih dionicara, imaju preko 95%, uradili bi to sigurno i zadrzali sav novac koji ima Vispak na racunima. Ovako su bili primorani da isplate dio novca malim dionicarima da bi oni mogli iskoristiti ovaj svoj dio dividende za dalje kupovine Sarajevoosiguranja ili Bosnalijeka, vrijeme ce pokazati.
Re: Vispak
U tome je upravo i stvar. Da, svaka investicija sadrži odredjeni nivo rizika. Ali s Teslom je omjer rizika i nagrade mnogo jasniji zbog odredjenog nivoa knjigovodstvene transparentnosti. Investitoru kome se ne gadi Teslin visoki P/E će i špekulisati s tom kompanijom. Ali u odredjenoj mjeri zna u šta se upušta.
S druge strane, ako isplativost Vispaka zavisi od političke situacije u fondovima koji su većinski vlasnici, uz detaljnu analizu samog poslovanja i vrijednosti kompanije (koju opet teže izvršiti zbog izostanka izvještaja), postoji dodatni nivo nesigurnosti za investitora.
Kako onda znati koja od kompanija iz ST3 će se stvarno pokazati uspješnom? Zašto Vispak a ne Klas ili Aluminij? Kao alternativa, ulaganje u velik broj kompanija može rezultovati pretjeranom diversifikacijom - malo ko ima vremena redovno analizirati poslovanje 20 različitih javnih kompanija.
Da li će prava valuacija stvarno kad-tad izaći na vidjelo? Možda. A možda će neko firmu namjerno natjerati u stečaj. Nije ovo jedina berza s takvom situacijom, ali osjeti se snažnije nego u državama sa slobodnijim tržištima. U takvim okolnostima ne čudi me da se ulagači klone ovakvih tržišta, pa makar i po cijenu gubitka dijela sredstava zbog inflacije.
S druge strane, ako isplativost Vispaka zavisi od političke situacije u fondovima koji su većinski vlasnici, uz detaljnu analizu samog poslovanja i vrijednosti kompanije (koju opet teže izvršiti zbog izostanka izvještaja), postoji dodatni nivo nesigurnosti za investitora.
Kako onda znati koja od kompanija iz ST3 će se stvarno pokazati uspješnom? Zašto Vispak a ne Klas ili Aluminij? Kao alternativa, ulaganje u velik broj kompanija može rezultovati pretjeranom diversifikacijom - malo ko ima vremena redovno analizirati poslovanje 20 različitih javnih kompanija.
Da li će prava valuacija stvarno kad-tad izaći na vidjelo? Možda. A možda će neko firmu namjerno natjerati u stečaj. Nije ovo jedina berza s takvom situacijom, ali osjeti se snažnije nego u državama sa slobodnijim tržištima. U takvim okolnostima ne čudi me da se ulagači klone ovakvih tržišta, pa makar i po cijenu gubitka dijela sredstava zbog inflacije.
Re: Vispak
Zato se čitaju finansijski izvještaji. A ovi su bili na segmentu 3 zbog nedostavljanja FI.
Primjer kako razlučiti dobru od loše firme je Unico Filter. Godinama su zarađivali dobro ali nisu isplaćivali dividendu, kao ne treba im. Ali su uredno davali pozajmice matičnoj firmi MANN Hummel u Njemačkoj. I mogli su tako još izvjesno vrijeme ali bi prije ili kasnije morali vratiti pare pa ih isplatiti kroz dividendu. Oni su se onda odlučili da dionice plate 300%, otkupe sve pa onda su isplatili dividendu.
Ovdje je situacija bila ista takva. Zarađivali su, ostavljali pare u firmi odnosno posuđivali većinskom vlasniku. Cijelih 36 miliona KM. I onda se dođe do faze kada to više nema smisl jer i propisi predviđaju da ne može biti bezkamatna pozajmica odnosno može ali će se svakako obračunati preko poreskih obaveza.
Pa sad je ovako.
Npr, tuzlanska Solana isto tako akumulira dobiti već godinama. Sada su na 15 miliona KM. Za godinu-dvije biće između 20 i 30 miliona KM. To je između 30 i 50 KM po dionici.
Koliko su dionice sada. Gdje je tu rizik?
Primjer kako razlučiti dobru od loše firme je Unico Filter. Godinama su zarađivali dobro ali nisu isplaćivali dividendu, kao ne treba im. Ali su uredno davali pozajmice matičnoj firmi MANN Hummel u Njemačkoj. I mogli su tako još izvjesno vrijeme ali bi prije ili kasnije morali vratiti pare pa ih isplatiti kroz dividendu. Oni su se onda odlučili da dionice plate 300%, otkupe sve pa onda su isplatili dividendu.
Ovdje je situacija bila ista takva. Zarađivali su, ostavljali pare u firmi odnosno posuđivali većinskom vlasniku. Cijelih 36 miliona KM. I onda se dođe do faze kada to više nema smisl jer i propisi predviđaju da ne može biti bezkamatna pozajmica odnosno može ali će se svakako obračunati preko poreskih obaveza.
Pa sad je ovako.
Npr, tuzlanska Solana isto tako akumulira dobiti već godinama. Sada su na 15 miliona KM. Za godinu-dvije biće između 20 i 30 miliona KM. To je između 30 i 50 KM po dionici.
Koliko su dionice sada. Gdje je tu rizik?
Re: Vispak
Ima to smisla. Ali dodatni rizik su interesi vladajućih struktura i velikih vlasnika.